Høsten 2021 kom det inn over 200 klager i Kringkastingsrådet på NRKs manglende dekning av «Nei til EU» sitt Acer-søksmål av staten. Da saken ble behandlet i rådet den gang sa NRK og nyhetssjef Kyrre Nakkim at de ville dekke saken enda mer om den blir tatt opp til Høyesterett. Tirsdag denne uken startet slaget om Acer-søksmålet i Høyesterett, der det skal tas stilling til om et alminnelig flertall i Stortinget kunne vedta EUs tredje energipakke.
Organisasjonen «Nei til EU» mener at Stortinget ikke kan avgi suverenitet til EU på den måten de gjorde i 2018. Stortinget, staten og regjeringsadvokaten på sin side mener at jo, det kan vi. Nei til EU tok spørsmålet til retten, og etter flere runder har saken endt i Høyesterett. Spørsmålet som skal avgjøres er om Norges tilslutning til ACER er gjort på feilaktig grunnlag.
Og leder for Ungdom mot EU, Kim René Hamre spør derfor hvorfor statskanalen ikke har fulgt saken tettere.
- Det skal ikke mye til for å se at NRK ikke følger opp det de sa at de ville gjøre. NRK har blitt klaget inn til Kringkastingsrådet hvert eneste år siden 2018. Nå ligger det an til at de blir klaget inn i 2023 også, sier han til Kampanje.
Les mer: Kim René (21) har utløst flere «klagestormer» mot NRK: - Har ringt og sendt mail i mange måneder
- Kritikkverdig
Som sagt, så gjort. Sekretær i Kringkastingsrådet, Erik Skarrud skriver i en SMS til Kampanje at det har kommet hele 670 klager det siste døgnet på Acer-saken.
- Det ser ut som enkeltpersoner, men ettersom det har kommet så mange på så kort tid, regner jeg med at det ligger en oppfordring et sted om å sende klage itl Kringkastingsrådet, sier Skarrud til Kampanje og legger til:
- Hvor og fra hvem, i så fall, er ikke relevant for rådet, som forholder seg til de henvendelsene som kommer.
Overfor Kampanje bekrefter Kim René Hamre at han har oppfordret folk til å klage i sine egne kanaler.
- Det er kritikkverdig at NRK ikke har hatt en eneste sak om dette i sine flater. Det er stor enighet om at dette er en historisk sak, uansett hva utfallet blir, enten om vi vinner eller taper. Den setter presedens for alle lignende saker, sier Hamre til Kampanje.
Han mener statskanalen kunne vært foruten flere av sakene de har valgt å ha på trykk.
- Dette er en sak som påvirker hele det norske folket og vårt forhold til den europeiske unionen. Det å gi en eneste plass på NRK sin forside hadde vært noe, men det har den ikke fått. Dette kan føre til at folk mister tilliten til NRK som en viktig nyhetskanal, fortsetter Hamre.
Saken fortsetter etter bildet.
![](/globalassets/nrk/kim-rene-hamre-nei-til-eu-980x674-1.jpg?width=980&quality=90)
Leder for Ungdom mot EU, Kim René Hamre, til høyre for lederen av Nei til EU, Einar Frogner.
- Uheldig
Nyhetssjef i NRK, Kyrre Nakkim, sier til Kampanje at han har registrert engasjementet. Han tror konklusjonen Høyesterett faller på vil bli interessant å følge.
- Men det var veldig uheldig at det kommer rett under valgkampen. Alle våre flater er fulle og våre reportere er i gang med å dekke den pågående valgkampen. Saken i Høyesterett vil nok ta litt tid, så da må vi komme tilbake med å se på hvordan vi skal dekke denne videre, sier han.
Nyhetsjefen forteller videre at de har dekket lignende saker tidligere.
- Alle som har vært i Høyesterett vet at det er en veldig teknisk og komplisert juridisk diskusjon som foregår der. Resultatet vil være spennende politisk. Også er det sånn at man dekker ikke alt som skjer i Høyesterett, man ser på det store prinsipielle her, og vi kommer til å få tid til å komme tilbake til det etter valget.
- «Nei til EU» mener at en konsekvens av NRKs manglende dekning av Acer-saken kan være at folk mister tilliten til NRK som en viktig nyhetskanal. Hva tenker du om det?
- Jeg har ikke sett mye dekning av Acer-saken i andre medier. Det er selvfølgelig noen nisjemedier som er mer opptatt av dette enn andre, men jeg er enig med «Nei til EU» i at det er en viktig prinsipiell avklaring som kommer i Høyesterett. Også må vi se på hva Høyesterett faller ned på. Det er ikke slik at vår journalistikk styres av pressgrupper, men det vi mener er informasjonsbehovet som befolkningen har, avslutter Nakkim.
Kommentér